Eszerint a jövőben nem automatikusan az a tagállam lenne felelős a menekültkérelem elbírálásáért, ahol a menedékkérő az EU területére lép, hanem különféle szempontok alapján jelölnék ki, hová küldik tovább. Azok a tagállamok pedig, amelyek nem vesznek át menedékkérőket, vagy nem teljes körűen tartják be a szabályokat, csak korlátozottan férhetnének hozzá az uniós forrásokhoz.
Gál Kinga fideszes EP-képviselő szerint ugyanakkor ez pont, hogy nem fogja ösztönözni a frontországokat határaik megvédésére.
Eközben sajtóinformációk szerint Orbán Viktor miniszterelnök azt javasolta, hogy hozzanak létre egy közös pénzügyi alapot, amelyből Olaszországot támogatnák, méghozzá saját, illetve Európa határainak védelmében.
Ismét két teljesen különböző megközelítés áll tehát egymással szemben. Az M1 Szemtől szembe című műsorában Fodor Csaba, a Nézőpont Intézet ügyvezetője és ifj. Lomnici Zoltán alkotmányjogász beszélt a témáról.
Fodor Csaba igazat adott Gál Kingának, a szakértő szerint ugyanis egy elhibázott, életszerűtlen, működésképtelen, a jelenlegi európai alapszerződéssel és értékekkel teljesen ellentétes elképzelésről beszélünk. Külön elgondolkodtató, hogy az előterjesztés egyes pontjai – amit az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottsága (LIBE) jegyez – a Soros-tervvel mutatnak hasonlóságot. Az élet bebizonyította, hogy a menedékkérők kvóták szerinti elosztása egyszerűen nem működik, és nem lehet fenntartani – emelte ki.
A szakértő szerint a legnagyobb probléma éppen az, hogy valójában azt üzeni a már úton lévőknek vagy az ezen gondolkodóknak, hogy induljanak útnak, valahol majd lesz helyük. Ezzel szemben a magyar kormány és a régiós partnerek által szorgalmazott közös határvédelem egy sokkal életszerűbb megoldás.
Ifj. Lomnici Zoltán alkotmányjogász felhívta a figyelmet: a kezdeményezés ellentétes az uniós alapszerződés 78. cikkével, ami a bevándorlás kérdéskörét tárgyalja. A köztársasági elnöktől alkotmánybírákon át a tudomány képviselőiig hangoztatják már régóta, hogy az unió nem teszi meg a szükséges megkülönböztetést a migrációs mint közös politika és a bevándorláspolitika között, ami viszont a szuverén államok belső ügye.
A szakértő szerint a javaslat veszélyes, burkolt módosítása az alapszerződésnek, az a lopakodó jogalkotás, amiről régóta beszélnek Brüsszelben. Az Európai Tanácsnak van lehetősége, hogy megállítása ezt a folyamatot, ugyanakkor ez Európai Bíróság legutóbb a kvóták ügyében született döntése egy veszélyes gyakorlatot teremtett: ugyanis ez alapján bizonyos kérdésekben a parlament véleményét sem kell kikérni. A szakma is egyre inkább úgy gondolja, hogy a kompromisszumos döntésektől az egyszerű többséges döntések irányába mozdul el az uniós döntéshozatali mechanizmus. Ez természetesen ellentmond annak az alapelvnek, hogy a fontos kérdésekben a tagállamok együtt döntenek – tette hozzá az alkotmányjogász.